Utredning: Städernas institutionella ställning behöver förtydligas
![](/documents/1410877/14956751/Lahti_kaupunki-lapset-perhe-1000.jpg/817d8211-08ee-b1a3-60bb-b497176defb1?t=1566904788000&width=1200)
Den nationella stadspolitiken luckras upp av städernas diffusa institutionella ställning och av att verksamheten överförs till olika nätverk. Också begreppet livskraft behöver definieras, konstateras det i en utredning som publicerades den 1 juni 2022.
Utredningen ”Kaupunkipolitiikan uusi alku?”, som sekretariatet för stadspolitiska samarbetsgruppen har beställt, handlar om städernas institutionella ställning och är avsedd att stödja stadspolitikens utveckling och ge underlag för fortsatt debatt. Utredningen har gjorts av professorn vid Helsingfors universitet Mari Vaattovaara, professorn vid Aalto-universitetet Anssi Joutsiniemi, professorn vid Åbo universitet Martti Häkkänen och forskardoktorn vid Tammerfors universitet Olli Seuri.
Skribenterna tar upp tre aspekter som är kritiska med tanke på stadspolitikens framtid. För det första föreslår de att stadens särart ska identifieras. För det andra lyfter de fram problemet med begreppet livskraft och kräver precisering av det. För det tredje föreslår de konkreta reformer för att flytta tyngdpunkten i kommunutvecklingen till städerna.
Begreppen stad och livskraft bör definieras på nytt
I utredningen föreslås det att en stad ska ses som en särskild helhet som definieras av sin historia, sitt innehåll och sin utvecklingsbild. I Finland har begreppet stad ingen egentlig innebörd, varför den nu behöver ses över.
Också livskraft är ett tomt begrepp. Enligt utredningen måste städernas och kommunernas livskraftsuppgifter få innehåll som motsvarar kommuninvånarnas behov, garanterar förvaltningens behörighet och tryggar ett demokratiskt slutresultat. Vid stiftandet av kommunallagen lade riksdagen en grund för begreppet livskraft och tryggade det en viss juridisk ställning. Enligt forskarna gäller det nu bara att ta begreppet i operativt bruk. Den tvärsektoriella livskraftsuppgiften behöver institutionellt stöd, och det måste vara möjligt att analysera och följa upp verksamhetens resultat.
Tyngdpunkten i kommunutvecklingen bör flyttas till städerna
Enligt utredningen bör tyngdpunkten i kommunutvecklingen flyttas till städerna efter den våg av reformer av kommunstrukturerna och social- och hälsovårdsstrukturerna som började i början av 2000-talet. I utredningen föreslås det att man ska förtydliga städernas institutionella ställning bland annat genom att utveckla den lagstiftning som gäller städer med hjälp av ett försök med fristäder, genom att tillsätta ett vetenskapligt sakkunnigorgan för stadspolitiken och genom att samla det kunnande i stadsfrågor som finns inom statsförvaltningen till ett enda ministerium. De förslag som läggs fram i utredningen är avsedda att väcka diskussion om utvecklingen av stadspolitiken och städerna.
Ytterligare information:
Mari Vaattovaara, professor, Helsingfors universitet, tfn 050 415 4861
Anssi Joutsiniemi, professor, Aalto-universitetet, tfn 040 589 6223
Martti Häkkänen, professor, Åbo universitet, tfn 050 404 8411
Olli Seuri, forskardoktor, Tammerfors universitet, tfn 040 674 4001
Katja Palonen, ledande sakkunnig, arbets- och näringsministeriet, tfn 0295 047 071
Olli Voutilainen, specialsakkunnig, arbets- och näringsministeriet, tfn 0295 064 919
Stadspolitiska samarbetsgruppen