Hallitus esittää muutoksia EU:n erityisosaajan oleskelulupaan
![](/documents/1410877/2120353/tietotyö_nainen_1000.jpg/519fa0a8-b0d0-e580-f772-a2b362753ea8?t=1707988239424&width=1200)
Hallitus antoi 15.2.2024 esityksen, jolla sisällytetään EU:n erityisosaajadirektiivin edellyttämät muutokset Suomen lainsäädäntöön. Muutokset koskevat EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisia, jotka saapuvat Suomeen niin kutsutulla EU:n sinisen kortin oleskeluluvalla.
Hallituksen esitys perustuu EU:n erityisosaajadirektiivin uudistukseen, jonka tarkoituksena on sujuvoittaa erityisosaajien saapumista EU:hun sen ulkopuolelta. Esityksellä muun muassa parannetaan EU:n sinisen kortin haltijan suojaa työttömyyden kohdalla. Jos sinisen kortin haltija jää työttömäksi, hänellä olisi jatkossa vähintään kolme kuukautta aikaa etsiä uusi työpaikka. Oleskelulupaa ei saisi peruuttaa tänä aikana. Jos maassa on oleskellut yli kaksi vuotta, aikaa työpaikan etsimiseen olisi vähintään kuusi kuukautta.
Direktiivin mukaisesti luvan peruuttamista välittömästi suoja-ajan jälkeen ei edellytettäisi. Tällä hetkellä laissa ei säädetä minkäänlaisesta suoja-ajasta, eli muutos ei merkitse tiukennusta nykytilaan. EU-jäsenmaat pääsivät sopuun direktiivistä toukokuussa 2021.
”Suomi tarvitsee osaavia tekijöitä myös ulkomailta. Kilpailu osaajista on kuitenkin kovaa. Uudistus parantaa EU:ssa työskentelevien osaajien turvaa ja tekee EU:n työmarkkinoista houkuttelevammat”, työministeri Arto Satonen korostaa.
Suomeen pyrkivä erityisosaaja valitsee, hakeeko hän EU:n sinistä korttia vai kansallista erityisosaajan oleskelulupaa. Sinisen kortin muutokset eivät vaikuta kansalliseen erityisosaajan lupaan. Sinisen kortin oleskelulupaa haetaan aina yhteen EU-maahan kerrallaan.
Luvan palkkavaatimusta lasketaan ja osaajien liikkuvuutta helpotetaan
Sinisen kortin palkkavaatimus laskettaisiin samaksi kuin kansallisessa erityisosaajan luvassa. Vuonna 2024 tämä on 3 638 euroa.
Sinisen kortin haltijoiden liikkuvuutta EU:n sisällä helpotettaisiin myös direktiivin mukaisesti. Nykyään sinisen kortin haltijan tulee työskennellä ensimmäisessä maassa 18 kuukautta ennen kuin työskentelymaata voi vaihtaa kevennetyin menettelyin. Jatkossa riittää, että ensimmäisessä maassa on työskennellyt 12 kuukautta. Sinisen kortin haltijat voivat jatkossa myös helpommin työskennellä lyhyitä aikoja toisessa EU-maassa.
Muutokset tulisivat voimaan mahdollisimman pian.
Muutosten ei odoteta sellaisenaan lisäävän erityisosaajien hakijamääriä Suomeen. Direktiiviuudistuksen yksi tavoite on kuitenkin lisätä koko EU-alueen näkyvyyttä erityisasiantuntijoille, mistä Suomikin voi hyötyä. Vuonna 2023 Suomeen haettiin 163 ensimmäistä EU:n sinisen kortin oleskelulupaa ja 1 297 ensimmäistä kansallisen erityisosaajan oleskelulupaa.
Kyseessä on erillinen esitys hallituksen kolmen kuukauden säännöstä
Nyt esitetty sinisen kortin työttömyyden suoja-aika on erillinen hallitusohjelman mukaisesta kolmen kuukauden säännöstä. Hallitus valmistelee tällä hetkellä esitystä, jonka mukaan ulkomaalainen työntekijä joutuisi poistumaan maasta, jos hän työttömäksi jäätyään ei löydä uutta työpaikkaa kolmessa kuukaudessa. Erityisosaajille, startup-yrittäjille ja ICT-asiantuntijoille aika olisi kuusi kuukautta.
Syyskaudella 2024 annettava hallituksen esitys kolmen kuukauden säännöstä ja kuuden kuukauden poikkeusajasta erityisosaajille tulee koskemaan myös sinisen kortin haltijoita. Tämän myötä aika uuden työpaikan etsimiseen tulee olemaan sama sekä kansallisessa erityisosaajan luvassa että sinisessä kortissa. Samalla säädettäisiin toimenpiteistä luvan peruuttamiseksi suoja-ajan jälkeen. Kolmen kuukauden sääntö poikkeuksineen tulisi voimaan vuoden 2025 alkupuolella.
Lisätiedot:
työministerin erityisavustaja Veera Svahn, p. 0295 047 321 (kysymykset työministerille)
hallitusneuvos Jarmo Tiukkanen, TEM, p. 0295 047 355