Jokaisen CV on aluksi tyhjä
![Elina Pylkkänen](/documents/1410877/12670292/elina-pylkkänen2-1000.jpg/c5ddf362-1ee3-f23e-2f01-9641508c8723?t=1629437989802&width=1200)
Nuorten työttömyys on erityisen vakava ongelma, sillä heikko kiinnittyminen työmarkkinoille ennustaa tutkimusten mukaan repaleista työuraa jatkossakin. Tänä vuonna liian monet nuoret jäivät vaille haluamaansa kesätyöpaikkaa.
Ensinnäkin työpaikkoja julkisessa työnvälityksessä oli heinäkuussa paljon vähemmän tarjolla kuin viime vuonna (-28 000) ja toiseksi tarjokkaita työnhakijoita oli paljon enemmän (+27 000) – ja muitakin kuin vain nuoria.
Kaikki nuoret tarvitaan työelämään
Kesätyöpaikka on monille nuorille ensimmäinen kosketus työelämään ja useimmiten se tuo sen ensimmäisen merkinnän CV:hen työkokemuksesta. Kun sitä ensimmäistä merkintää ei tule, mahdollisuudet työnhaussa heikkenevät entisestään.
Pahimmassa tapauksessa nuori syrjäytyy kokonaan työmarkkinoilta. Nuoria alle 25-vuotiaita työttömiä työnhakijoita oli heinäkuussa 32 000. Pitkäaikaistyöttömien nuorten määräkin on kasvussa eikä ole palautunut koronaa edeltävään tasoon. Lisäksi noin 87 000 alle 30-vuotiasta nuorta on syrjäytymisuhan alla, eli eivät ole työssä, työttömänä, tutkintoon johtavassa koulutuksessa tai työvoimakoulutuksessa. Näistä miehiä on 47 000 ja naisia 40 000. Ongelma on siis mittaluokaltaan suuri koko yhteiskuntamme kannalta.
Miltä ihanteellinen yli 40-vuotinen työura näyttäisi?
Tärkeintä nuorelle olisi päästä työn syrjään kiinni. Liian kriittinen työpaikan tai palkan suhteen ei kannattaisi olla, sillä näin sitä työuraa ja CV:tä vasta rakennetaan ja edessä on keskimäärin yli 40 vuotta työelämää, jos kaikki menee kuten pitää. Jokaisen tulisi ajatella sitä, miltä oma CV näyttää työnantajan silmin. Pahemmalta näyttäytyvät aukot kuin opiskelu tai ahkera työnteko miltei missä tehtävässä tahansa.
Mitkä ovat ihanteellisen CV:n rakennuspalikat? Jos työelämä pysyisi jokseenkin nykyisen kaltaisena, jokainen voi suunnitella itselleen optimaalisen ja mieltymysten mukaisen ansioluettelon ja työelämäpolun. Tärkeintä on lähteä ajatuksesta, että merkintöjä CV:hen tulee pitkin työuraa, eikä se jämähdä vuosikausiksi paikoilleen. Edes koulutus-otsikon alla merkinnät eivät voi olla CV:n muuttumaton osio, sillä uralla eteneminen tai ammatin vaihto usein edellyttää jatkuvaa oppimista.
CV:tä ei saa jättää pölyttymään
Nuorten lisäksi yli 55-vuotiaiden työllisyys on ollut Suomessa muita Pohjoismaita heikompi. Nuorilla on mahdollisuus suunnitella tulevaisuuttaan, mutta yli 55-vuotiaana työttömäksi jäävä ei enää takautuvasti voi muuttaa CV-merkintöjään. Tilanteeseen pitää siis havahtua ajoissa, jotta CV näyttää vielä työuran loppuvaiheessakin mielenkiintoiselta. Pitää uskaltaa tehdä siirtoja, sillä suurempi riski on jättää tarttumatta tilaisuuksiin puurtaen sitä yhtä ja samaa kuin että virkistyisi vaihtelulla.
Osaaminen ja työelämävalmiudet muodostuvat niin monista eri asioista, ettei CV välttämättä edes pysty tyhjentävästi niitä kuvaamaan. Peruspilarit voi kuitenkin kuvata ansioluettelossaan. Myös harrastukset kertovat kyvykkyyksistä ja sosiaalisista verkostoista. Silti hyväkään CV ei aina avaa tietä työpaikkaan. Usein varmin tapa nuorelle on hyvät suhteet tai vanhempien hyvät suhteet, joilla työpaikka järjestyy. Työnantajan on helpompi palkata nuori, jolle luottamusta herättävät tahot antavat takuun ja suosituksensa.
Kontaktien merkitys on suuri
Kontaktit ovat yhä tärkeämmässä roolissa, kun nuori hakee ensimmäistä työpaikkaansa. Hyvien suhteiden painoarvo on suuri, etenkin jos todistus tai muut meriitit eivät ole niin loistokkaat. Tässä suhteessa nuoret eivät ole keskenään tasa-arvoisessa asemassa ja usein menestys työelämässä periytyy kontaktien tai niiden puuttumisen kautta. Tilanne voi olla erityisen heikko juuri ulkomaalaistaustaisten nuorten kohdalla. Siksi heidän integroitumisensa ja kontaktien vahvistaminen jo opiskeluvaiheessa on ensiarvoisen tärkeää juuri meillä Suomessa, jossa työikäinen väestö vähenisi ilman näitä ulkomaalaisvahvistuksia.
Elina Pylkkänen, alivaltiosihteeri