Policy Brief -artikkeli syventyy maahanmuuttaneiden poliittiseen osallistumiseen – laajempi äänioikeus voisi tukea kotoutumista
![Kuvituskuva.](/documents/1410877/204602063/maahanmuuttaja-äitijapoika636x358-aleksi-malinen.jpg/5b78bc71-b54e-4663-af4d-278eee49b8a1?t=1709540915974&width=1200)
Maahanmuuttaneiden määrä Suomessa kasvaa koko ajan. Heidän äänestysaktiivisuutensa ja osallistuminen politiikkaan on kuitenkin selvästi syntyperäisiä suomalaisia heikompaa. Työ- ja elinkeinoministeriön kotoutumisen osaamiskeskuksen uusi policy brief etsittelee keinoja, joilla ulkomaalaistaustaisen väestön poliittista osallisuutta voitaisiin vahvistaa.
Kotoutumisen osaamiskeskuksen uusi policy brief tarkastelee maahanmuuttaneiden poliittista osallistumista. Kotona politiikassa: keinoja tukea Suomeen muuttaneiden poliittista osallisuutta -Policy Briefin 2/2022 on kirjoittanut yleisen valtio-opin dosentti Hanna Wass Helsingin yliopistosta.
Ulkomaiden kansalaiset voivat äänestää Suomessa vain kunnallisvaaleissa. Maahanmuuttaneiden äänestysaktiivisuus on selvästi syntyperäisiä äänioikeutettuja matalampaa, vaikka poliittinen osallisuus vaihteleekin huomattavasti eri ryhmien välillä.
Äänioikeus lisää poliittista aktiivisuutta
Äänioikeus vaikuttaa tutkimusten mukaan kuitenkin olennaisesti poliittisen osallisuuden kehittymiseen. Äänioikeuden myöntäminen nopeasti maahanmuuton jälkeen saattaa kannustaa sekä äänestämään että laajempaan poliittiseen aktiivisuuteen. Vastaavasti rajattu äänioikeus voi vähentää kiinnostusta osallistua niissäkin vaaleissa, joissa se olisi mahdollista.
”Epäsuhta rajattujen poliittisten oikeuksien ja monimuotoistuvan väestön välillä korostaa tarvetta kehittää ratkaisuja maahanmuuttaneiden poliittisen osallisuuden vahvistamiseksi”, Wass muistuttaa.
Syrjimättömyys puoluerahoituksen ehdoksi?
Maahanmuuttaneiden poliittinen osallisuus ei ole kotoutumisen lopputulos vaan osallistuminen omaa elämää koskevaan päätöksentekoon vahvistaa myös kotoutumista. Tämän vuoksi Suomen olisi Wassin mukaan hyvä pohtia muun muassa seuraavia uudistuksia:
- Selvitetään kansallisten vaalien äänioikeuden ulottamista maassa pysyvästi asuviin ulkomaan kansalaisiin.
- Laajennetaan kansalaisaloitteen vireillepano- ja allekirjoitusoikeus maassa pysyviin asuviin.
- Arvioidaan osallistuvan demokratian muotojen (esim. puntaroivat kansalaiskeskustelut ja osallistuva demokratia) toimivuutta systemaattisesti maahanmuuttaneiden tarpeiden näkökulmasta.
- Sisällytetään syrjimättömyys puolueiden valtionavustuksen edellytyksiin.
- Tuetaan kohdennetusti maahanmuuttananeiden vaalikampanjoinnin edellytyksiä.
- Kehitetään kaikille avoin vaalikone, jossa painotetaan maahanmuuttajataustaiselle väestölle keskeisiä kysymyksiä.
- Määritellään maahanmuuttaneita edustavien toimielinten tehtävät ja vaikuttamismahdollisuudet nykyistä tarkemmin.
- Tuetaan vaaleista vastaavien viranomaisten ja puolueiden monipuolista yhteistyötä maahanmuuttajajärjestöjen, uskonnollisten yhdyskuntien ja oppilaitosten kanssa myös vaalien välillä.
- Toteutetaan säännöllisesti julkisesti rahoitettu tiedonkeruu maahanmuuttaneiden poliittisista arvoista, asenteista ja osallisuuskokemuksista.
Aiemmat osat pureutuvat työllisyyteen
Kotoutumisen osaamiskeskus on julkaissut myös neljä muuta policy briefia. Ne käsittelevät maahanmuuttajanaisten työllistymistä, ulkomaalaistaustaisten pärjäämistä koulussa ja työelämässä, maahanmuuton vaikutuksia työllisyyteen ja palkkoihin ja ulkomaalaistaustaisten lasten mahdollisuuksia hyvinvointiin.
Lisätietoja:
johtava asiantuntija Minna Säävälä, p. 050 536 2986
Policy Brief 1/2022: Eritaustaisille lapsille tasavertaiset mahdollisuudet hyvinvointiin
Policy Brief 3/2021: Maahanmuuton vaikutukset paikallisten työllisyyteen ja palkkoihin
Policy Brief 2/2021: Miten Suomessa syntyneet ulkomaalaistaustaiset pärjäävät koulussa ja työelämässä?
Policy Brief 1/2021: Maahanmuuttajataustaisten naisten työllisyyden edistäminen